Investeringer i fremtidens systemer blir dyrere og dårligere når avdelingsledere hopper bukk over IT-avdelingen.
En undersøkelse fra Gartner viser at halvparten av verdens IT-direktører har enten innført, eller planlegger, prosjekter som bruker kunstig intelligens (AI). Abelias fagsjef for IKT og digitale næringer uttaler i et leserinnlegg på NRK Ytring at Norge henger etter. Kun et fåtall større virksomheter er i gang med å skape nye verdier gjennom denne typen teknologi. Svenskene har forpliktet milliardinvesteringer til byggeklosser som hjelper systemer å oppdage, tenke, lære og handle – på samme måte som den menneskelige hjernen fungerer. Mange andre land har også satt kunstig intelligens høyt på den nasjonale agendaen.
De viktigste fordelene for næringslivet handler om bedre kundeopplevelser, raskere innovasjonstakt, og driftsfordeler.
Avkastning på femgangeren
De siste årene har NRK vært gjennom en digitaliseringsreise få kan matche. Om en journalist i Tromsø bestiller et klipp fra en nyhetssending fra 1986, vil klippet være søkbar og tilgjengelig for påsyn umiddelbart, og vil starte overføring av fullkvalitetsinnhold i løpet av tre sekunder til der du skal bruke det. Digitaliseringen har dermed redusert ventetiden med halvannen uke.
– Før den digitale revolusjonen måtte filmopptaket hentes opp fra arkivet, akklimatiseres på et kjølelager, reskjøtes, renses og skannes til et tape-format. Og så kom postgangen i tillegg, forklarer Ljøstad.
Fjernet siloene
Den største risikoen med ny teknologi oppstår når IT-avdelingen forbigås: Sikkerheten lider, og prosjektene blir gjerne dyrere og dårligere. Derfor er det avgjørende at teknologi- eller digitaliseringsdirektøren har hendene på rattet, og evner å kombinere fagkunnskap med kommersiell tankegang.
Ingrediensene i AI handler om myk- og hardvare i skjønn forening. Rikelig tilgang på mye datakraft er en forutsetning. Det vil kreve både investeringer i nye funksjoner samtidig som dagens plattformer moderniseres. En AI-undersøkelse Forrester gjorde for Dell viser at virksomheter som har investert i slike teknologier forventet avkasting på to- til femgangeren. En tredjedel rapporterte allerede om synlige positive resultat. For å komme dit må man først starte med å forstå teknologien, og deretter bruke denne lærdommen for å lage bedre produkter og sikre smartere drift.
IT-avdelingen bygger dobbelt så mange systemer
Reisen til AI starter på forskjellige måter. Noen begynner i det små med lett tilgjengelige AI-byggeklosser; den største delen går i gang med mer komplekse systemer der AI-optimalisert maskinvare er viktigste bestanddel. De mest avanserte kjøper plattformer og systemer som bruker maskinlæring, dybdelæring, semantisk teknologi, og tekstanalyse for å utvikle og implementere skreddersydde løsninger basert på kunstig intelligens. De som har kommet lengst har også størst sannsynlighet for å investere mer, og raskere i nye funksjoner.
Forrester-undersøkelsen tilsier at antall AI-systemer satt i produksjon er dobbelt så stor når IT-avdelingen leder prosessene, sammenlignet med når prosjektene ledes av andre avdelinger. Paradokset er derfor at det er avdelingsledere som setter i gang flest prosjekter, til tross for at fakta viser at AI blir mest avansert og vellykket over tid når IT-avdelingen leder an.
Krever moderne infrastruktur
Investeringer i kunstig intelligens går gjerne til mer serverkraft, raskere linjer og smarte lagringsfunksjoner, i tillegg til spesialiserte prosessorer. Dette skal gi evnen til raskere digital utvikling, og støtte behovet for å raskt legge til nye brukere og arbeidsmengder som hører til nye og spennende forretningsmuligheter. Denne innkjøps- og innføringsoppgaven bør forvaltes av fagekspertene, slik at IT-sjefen har tid til å utvikle strategiene bak og være den som sikrer at det bygges kompetanse i virksomheten.
Det er viktig å huske at kunstig intelligens gjør IT-avdelingen til turboen i den motoren som virksomheten skal leve av i fremtiden, og det haster å posisjonere seg. Det er verdt å merke seg at Gartner i deres årlige topplederundersøkelse fremhever at konsernsjefer nå forstår at de må tenke nytt for å skape raskt vekst. Dette innebærer å endre og oppgradere grunnstrukturen i forretningen, herunder å lære seg hva som skal til for å lykkes med å bli enda mer digitalisert.
Derfor er det nærliggende å tro at gode forretningsplaner rundt smartere og mer intelligente systemer lettere får nødvendig finansiering de neste 24 månedene. Konsernsjefen har aldri vært mer interessert i teknologi, og det er IT-avdelingens historiske mulighet.
Innlegget stod først på trykk i Computerworld 27. august.